Результати розкопок у центральній частині міста свідчать: ще тисячу років тому там існувала могутня слов’янська цивілізація.
Ще два місяці тому острозькі історики святкували перемогу: їм вдалося призупинити будівельні роботи у центрі Острога. Під час прокладання труб до майбутніх корпусів Острозької академії комунальники натикнулись на підвали 16-17 століття. Після ретельного огляду археологи натрапили на старовинні знахідки.
Богдан Прищепа, директор Рівненської філії державного підприємства «Охоронна археологічна служба»: «Виявилося, що ця ділянка була заселена слов`янами ще в 9-10 століттях, тобто початки Острога сягають тисячі років. Тут можуть бути дуже цікаві знахідки, пов`язані з ранньою історією Острога. Це унікальні архітектурні і археологічні пам`яткі, які треба не тільки дослідити, але й зберегти».
Археологи припускають: тисячу років тому на цій території між Горинню і Західним Бугом існувала потужна слов’янська цивілізація. Як докази - півсотні предметів побуту з розкопаного поселення.
Наприклад, кістяний гребінець 11-го століття, саме таким користувалися давні слов`янки. Він має так званий солярний орнамент, тобто прикрашений символами сонця. Щоправда, археологи наголошують: надто романтизувати таку знахідку не варто, адже слов`янські жінки не лише робили собі за допомогою нього гарні зачіски, але й позбавлялися паразитів.
Сигнал металошукача на розкопках лунає кілька разів за годину. Археологи тішаться новим знахідкам. Більшість з них датовані 17-м століттям – це предмети княжої доби. Цього разу до рук археологів потрапляє унікальна позолочена монета.
Василь Позіховський, археолог: «Серед тих звичайних мідних монет 17-го століття виявлений ось такий досить рідкий рахунковий жетон, яким користувалися міняйли. Вони доволі рідко трапляються, мені трапився вперше. Цікавий цей пфеніг тим, що він має підпис власника, в даному випадку це Дізель».
Розкопані предмети – мрія не лише істориків, але й колекціонерів, - кажуть археологи. Проте назвати ринкову вартість бодай однієї знахідки відмовляються. Спеціалісти стурбовані і тим, що тисячі безцінних свідчень так і залишаться під землею. На місці розкопок тривають будівельні роботи. І археологи не встигають за будівельниками.
Інна Білецька, Микола Василюк, Рівненська область, НТН.
Найголовнішою технологією нашого світу є технологія керованої молодості, або ж «вічного життя». Згідно з творами античних авторів, ця технологія була доступна народу гіперборіїв, який пережив Великий...
Центром волинських слов’ян може бути стародавній Острог
Світ:
Ще два місяці тому острозькі історики святкували перемогу: їм вдалося призупинити будівельні роботи у центрі Острога. Під час прокладання труб до майбутніх корпусів Острозької академії комунальники натикнулись на підвали 16-17 століття. Після ретельного огляду археологи натрапили на старовинні знахідки.
Богдан Прищепа, директор Рівненської філії державного підприємства «Охоронна археологічна служба»: «Виявилося, що ця ділянка була заселена слов`янами ще в 9-10 століттях, тобто початки Острога сягають тисячі років. Тут можуть бути дуже цікаві знахідки, пов`язані з ранньою історією Острога. Це унікальні архітектурні і археологічні пам`яткі, які треба не тільки дослідити, але й зберегти».
Археологи припускають: тисячу років тому на цій території між Горинню і Західним Бугом існувала потужна слов’янська цивілізація. Як докази - півсотні предметів побуту з розкопаного поселення.
Наприклад, кістяний гребінець 11-го століття, саме таким користувалися давні слов`янки. Він має так званий солярний орнамент, тобто прикрашений символами сонця. Щоправда, археологи наголошують: надто романтизувати таку знахідку не варто, адже слов`янські жінки не лише робили собі за допомогою нього гарні зачіски, але й позбавлялися паразитів.
Сигнал металошукача на розкопках лунає кілька разів за годину. Археологи тішаться новим знахідкам. Більшість з них датовані 17-м століттям – це предмети княжої доби. Цього разу до рук археологів потрапляє унікальна позолочена монета.
Василь Позіховський, археолог: «Серед тих звичайних мідних монет 17-го століття виявлений ось такий досить рідкий рахунковий жетон, яким користувалися міняйли. Вони доволі рідко трапляються, мені трапився вперше. Цікавий цей пфеніг тим, що він має підпис власника, в даному випадку це Дізель».
Розкопані предмети – мрія не лише істориків, але й колекціонерів, - кажуть археологи. Проте назвати ринкову вартість бодай однієї знахідки відмовляються. Спеціалісти стурбовані і тим, що тисячі безцінних свідчень так і залишаться під землею. На місці розкопок тривають будівельні роботи. І археологи не встигають за будівельниками.
Інна Білецька, Микола Василюк,
Рівненська область, НТН.
Зверніть увагу
Засновник Гіперборії вічно юний Купало – Аполлон – Гермес – Ной: реконструкція міфу про перенародження світу